1.1.+Històries+de+la+nutrició

= **Entrevista a un Gatet** **(** =

**Ací termina la meua entrevista am el gat Tom. Ens vorem prompte! (**
 __**L**__ __**A**__ __**V**__ __**I**__ __**D**__ __**A**__ __**D**__ __**E**__ __**L**__ __**S**__ __**G**__ __**A**__ __**T**__ __**S**__

**El gat o el moix és un petit mamífer carnívor domèstic.**

**MOFROLOGIA:**

**Els gats solen pesar entre 2,5 i 7 kg, però algunes races de gats com els Ragdoll i els Maine coon poden sobrepassar els 11,3 kg. Hi ha hagut gats sobrealimentats que han superat el pes de 23 kg.[21] D'altra banda, també es coneixen casos de gats extremament petits (menys de 1.800 g).[22] El gat més gras, el pes del qual es reconegué oficialment, pesava 21,297 kg.[23][24] El sobrepès és perjudicial pels gats i s'ha d'evitar per mitjà d'una dieta equilibrada i exercici físic, especialment en els que no surten de casa.**

**ESQUELET:**

**Els gats tenen set vèrtebres cervicals, tretze vèrtebres toràciques set vèrtebres lumbars, tres vèrtebres sacres,i, excepte en el cas dels gats manx, vint-i-dues o vint-i-tres vèrtebres caudals.**

**BOCA:**

**Els gats tenen dents altament especialitzades per matar les preses i arrancar-ne la carn. Les premolars i les primeres molars formen conjuntament les carnisseres de banda i banda de la boca, que s'encarreguen de tallar la carn com si fossin tisores. Tot i que els cànids i altres carnívors també presenten aquesta característica, està molt més desenvolupada en els fèlids. La llengua felina té unes papil·les afilades, com si fossin punxetes, que li serveixen per aguantar les preses i arrancar-ne la carn.**

**PELL:**

**Els gats tenen la pell bastant laxa, cosa que els permet de girar-se i enfrontar-se a un predador o un altre gat fins i tot si el rival els té agafats.**

**PELATGE:**

**Els gats poden tenir un sol color, o bicolors, com ara blancs i negres, blancs i rossos, marrons i blancs o grisos i blancs. Poden tenir un patró de colors atigrat en tons grisos o rossos, amb el pèl d'un sol tipus de color en tota la seva extensió o de dos tipus de colors (punta i arrel de colors diferents). També poden tenir un patró siamès, amb la cara, la cua, les potes i les orelles de color més fosc. Alguns gats són tricolors. Quan els tres colors d'aquests gats són el negre i dues tonalitats de ros, es parla d'un pelatge carei.**

**ORELLES:**

**Els gats tenen trenta-dos músculs diferents a les orelles que els permeten moure una orella independentment de l'altra, i per tant de sentir-hi direccional ment. Gràcies a això, són capaços de moure el cos en una direcció i apuntar les orelles en una altra. La majoria de gats tenen orelles rectes i erectes; a diferència dels gossos, les races amb orelles caigudes són extremament rares (l'Scottish folds n'és una excepció, a causa d'una mutació genètica). Quan un gat té por o està enfadat, plega les orelles cap enrere instintivament, cobrint els canals auditius. Els gats també fan això quan juguen i quan paren atenció a un soroll que els ve de darrere. L'angle de les orelles dels gats és un indici important per apreciar-ne l'humor.**

**POTES:**

**La creença popular que sosté que els gats sempre cauen sobre les potes sol complir-se. En caure, un gat pot girar-se i redreçar reflexivament el cos, utilitzant el sentit de l'equilibri i la seva gran flexibilitat. Aquesta habilitat es denomina "reflex de redreçament" i es dóna en gairebé tots els gats, amb l'excepció d'algunes races sense cua. Això es deu al fet que els gats la utilitzen per conservar el moment angular i preparar la caiguda.**

**METABOLISME:**

**Els gats, especialment els vells, estalvien energia dormint més que molts altres animals. A vegades fan becaines de tretze o catorze hores i fins i tot poden dormir vint hores seguides.**

**A causa de la seva naturalesa nocturna, al vespre sovint entren en un període d'hiperactivitat, anomenat vulgarment "bogeria del vespre", "bogeria de la nit", o "demència de mitja hora" per alguns científics.[34][35] El temperament pot variar segons la raça i la sociabilitat de l'animal. Els de pèl curt tendeixen a ser prims i actius, mentre que els de pèl llarg solen ser més pesants i menys enèrgics.**

**REPRODUCCIÓ:**

**Al llarg de l'any, les gates passen diversos estres d'entre quatre i set dies, durant els quals miolen més freqüentment. Diversos gats es poden disputar una femella en zel, amb el dret d'aparellar-se com a premi. Tot i que al principi la femella es resisteix a la copulació, acaba acceptant el mascle. Si el mascle és hàbil, aconseguirà mossegar-li la part posterior del coll, immobilitzar-la i penetrar-la, acte una mica dolorós. La femella comença a ovular durant la copulació, gràcies a uns sensors nerviosos que, activen l'ovulació únicament quan es produeix aquest dolor, per tal de no malgastar òvuls. Després de la copulació, la femella s'empolaina i pot reaccionar de manera molt violenta fins que ha acabat de fer-ho, moment en què torna a començar el cicle.**

**VISTA:**

**Diferents anàlisis indiquen que la vista dels gats és superior a la dels humans durant la nit i inferior durant el dia.**

**OIDA:**

**L'abast auditiu dels gats i els humans és similar. Tanmateix, els gats poden sentir sons a tons molt més alts, fins i tot millor que els gossos. Poden sentir-hi fins a 64 kHz, 1,6 octaves per sobre el llindar dels humans i una octava per sobre el llindar dels gossos.**

**OLFACTE:**

**L'olfacte del gat domèstic és catorze vegades més sensible que el dels humans**

**TACTE:**

**Els gats tenen una dotzena de pèls sensitius, o vibrisses, al llavi superior i alguns a les galtes, per sobre els ulls i al mentó. A vegades també n'hi ha als canells i les celles. La raça esfinx pot mancar totalment de vibrisses. Les vibrisses transmeten impulsos elèctrics causats per impressions tàctils a la regió somatosensorial de l'escorça cerebral, també anomenada "regió de barrils". Al cervell, cada vibrissa té assignat un "barril", és a dir, un conjunt de neurones corticals relacionades morfològicament amb una columna cortical funcional.**

**GUST:**

**El 2005 es demostrà que la família dels gats manca de la proteïna T1R2, una de les dues necessàries perquè funcioni el receptor sensorial de la dolçor; l'eliminació del gen corresponent (Tas1r2) provoca un canvi en la pauta de lectura genètica, fent que la transcripció arribi a la seva fi prematurament i no es produeixi cap ARNm o proteïna detectable.**

Entrevista a un ós panda

Hola ! ^^ Sóc Lucía i vaig a fer una entrevista a un cadell d ' ós panda.

Lu : Bon dia em deixes fer-te una entrevista?

Ós: Clar que sí!

Lu: Gràcies ! Bé comence. “Ós panda” és l'únic nom que rep la teua espècie ?

Ós: No, tenim més noms com Panda Gegant o simplement Panda.

Lu: Quina és la vostra esperança de vida?

Ós: Està al voltant de 20 anys en llibertat i uns 30 en captivitat.

Lu: En quin medi vius?

Ós: Vivim en la Xina central, en els boscos freds.

Lu: Hiverneu?

Ós: No perquè som bastant bons escaladors, això ens ajuda a fer-nos refugis als arbres.

Lu: Quina dieta porteu?

Ós: Ens classifiquen per carnívors, però portem primàriament una dieta herbívora, sobretot ens alimentem de bambú.

Lu: Podries fer una descripció física teua, per favor?

Ós: Clar! Tinc un cos típic dels ossos. Amb pelatge negre per les orelles, en els braços i alguna que altra zona però majoritàriament som blancs.

Lu: Sou autòtrofs o heteròtrofs?

Ós: Obviament som heteròtrofs.

Lu : Hi han molts com tu?

Ós: La veritat és que no, estem en perill d'extinció.

Lu: Vaja.. Fins ací la entrevista, moltíssimes gràcies!

Ós : Encantat de participar!

Ola soc alexandra i us vaig a explicar que es la nutriciò en els animals (:

1. Nutrició En Els Animals :

Els animals com tots els éssers vius ,han de prendre del medi exterior. Aquestes plantes reben el nom de nutrients i el conjunt de processos que porten a terme per a obtenir-les i utilizar-les es diu nutrició.

Els animals, com tots, son éssers heteròtrofs. Els animals obtenen energia i poden fabricar la seva propia matèria organica.

2. La funció De Nutrició :

La funció de nutrició es el conjunt de processos que permeten als éssers vius obtenir la matéria i l'eneregia per realizar les seves funcions vitals. Existeixen dos tipus principals de nutrició:

NUTRICIÓ AUTOTROFA : es la nutrició en la que el organisme pren del medi matéria inorgànica. NUTRICIÓ HETERÒTROFA : és la nutrició en la que es capta matèria orgànica.

3. La Funció De Reproducció :

La funcií de reproducció, es aquella que permet criginar nous éssers. Tipus de reproducció:

REPRODUCCIÓ SEXUAL. REPRODUCCIÓ ASEXUAL.

media type="custom" key="11381468" width="120" height="120" align="center"

media type="custom" key="11354322" align="center" width="109" height="109"

media type="custom" key="11355578" align="center" width="110" height="110"

El linx ibèric

Hola sóc Lucía i vos vaig a fer una redacció sobre el linx ;) El linx ibèric és un felí semblant al linx nòrdic. Té unes característiques particulars ; les seues orelles punxegudes acabades en pinzells l'ajuden a camuflar-se, les patilles que té ... etc. És d'un aspecte robust , amb unes potes llargues , el seu pelatge és gros , ja que, viu a zones d'interior. Viu a zones mediterrànies , al nord-oest de la Península Ibèrica. La població més gran és al Parc de Doñana . Es nodreixen bàsicament de conill o altres xicotets mamífers . Una de les diferències entre femelles i mascles , és que , el mascle és més gros que la femella. Les femelles assoleixen la seua maduresa sexual a l'any d'edat , tot i que no es reprodueixen fins que no tenen el seu propi territori. La gestació té una durada de dos mesos i pareixen entre març i setembre. Normalment, les femelles tenen entre 2-3 cadells , però , poden arribar fins als 5. Tenen una esperança de vida de 13 anys .És territorial.Entre el 13 i 24 mesos d'edat abandonen el territori matern.

Aquestos animals, només són amenaçats pels humans. El linx ibèric és el felí més amenaçat del món. Les causes són:


 * ======La contínua mort de linxs en llaços, ceps i trets de caçadors i atropellats en carreteres. ======
 * ======La destrucció del seu hàbitat per part dels éssers humans. ======
 * ======La reducció de poblacions de la seua principal presa : el conill. ======
 * ======La caça que va patir abans de ser protegit ja que era perseguit per la seva pell i per ser considerat un depredador del bestiar. ======

=
Aquestos animals, com uns altres , estan en perill crític de extinció.Seria una gran pèrdua , ja que són uns animals que sols viuen en la Península Ibèrica , a més a més , tenen una particular bellesa. ======

=
Aquest animal és heteròtrof, perquè no produex els seu propi aliment , sinó que el agafa del medi en el que viu.Té respiració pulmonar com tots el mamífers. ======

Entrevista a una Serp :)

Hola,bon dia ! Som Cristina i Chael, li agrairíem molt que ens dediques uns minuts,perquè tenim que fer una entrevista per al NewYorckTimes. Es tracta d'una entrevista i nosaltres t'hem elegit a tu Sr. Serp. Serp:- D'acord,estic molt encantada de que m'hageu elegit a mi. CiC:-Moltíssimes gracies,anem a començar ! CiC:-És veritat que les serps no controlen la temperatura del seu cos? <span style="color: #000000; display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 20px; text-align: left;">Serp:-Sí,es veritat perquè la nostra pell és seca i no tenim glàndules. <span style="color: #000000; display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 20px; text-align: left;">CiC:-Normalment fins a quina edat viviu? <span style="color: #000000; display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 20px; text-align: left;">Serp:-Entre deu i vint anys. <span style="color: #000000; display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 20px; text-align: left;">CiC:-En quins llocs hi podeu viure? <span style="color: #000000; display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 20px; text-align: left;">Serp:-En selves,sabanes,boscos,deserts.. <span style="color: #000000; display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 20px; text-align: left;">CiC:-Quina és la vostra distribució? <span style="color: #000000; display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 20px; text-align: left;">Serp:-Per tot el món,sobretot per sones tropicals i subtropicals. <span style="color: #000000; display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 20px; text-align: left;">CiC:-Quines són les vostres costums? <span style="color: #000000; display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 20px; text-align: left;">Serp:-Som espècies solitàries,terrestres o aquàtiques. <span style="color: #000000; display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 20px; text-align: left;">CiC:-Com és la vostra alimentació? <span style="color: #000000; display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 20px; text-align: left;">Serp:-Nosaltres,les serps som carnívores però,hi ha gran varietat de espècies. <span style="color: #000000; display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 20px; text-align: left;">CiC:-Quin tipus de reproducció teniu? <span style="color: #000000; display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 20px; text-align: left;">Serp:-Som o ovípares o vivípares.. <span style="color: #000000; display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 20px; text-align: left;">CiC:-Amb quins animals no vos dueu bé? <span style="color: #000000; display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 20px; text-align: left;">Serp:-Els nostres enemics són les mangostes,alguns mamífers com els armadillos i felins,serpentaris,aus de presa com serpentaris i àguiles colobreres,cocodrils,colobres(que s'alimenten de serps) <span style="color: #000000; display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 20px; text-align: left;">CiC:-Ens podries contar alguna anècdota? <span style="color: #000000; display: block; font-family: 'Trebuchet MS',sans-serif; font-size: 20px; text-align: left;">Serp:-Ex clar que sí!Una vegada anava a menjar-me a un conill,però,un gran lleó de seguida va anar ell darrere del conill,que hi podia fer jo?realment res,personalment lis tinc molta por als lleons,però com estava tan famolenca em vaig llançar a per ell,el vaig mossegar al coll i amb el verí el vaig matar..!

1.Història de la nutrició.
===Des de l'aparició de l'home sobre la terra, el tipus d'aliments que aquest ha hagut d'ingerir per al seu manteniment, ha variat a través dels "temps", pel fet que es va veure obligat a adaptar a aquells que tenia més pròxims i li era més fàcil obtenir amb les escasses ferramentes que posseïa.S'ha arribat a la conclusió que era carronyaire i disputava els seus "menjars" amb altres animals de les mateixes característiques alimentàries. En el seu caminar a la recerca de queviures, s'anava trobant nous tipus a què es veia obligat a adequar. La disponibilitat de la caça major anava disminuint i havia d'alimentar-se de la caça menor, del marisci sobretot de plantes comestibles. Aquesta fase adaptativa va començar fa uns 100.000 anys.Se cita que els últims a patir aquestes restriccions, fa uns 30.000 anys, han sigut els habitants d'unes zones molt determinades.No obstant això, a la Península Ibèrica fa menys de 20.000 anys=== ===la carn encara suposava més del 50% de la dieta habitual.Fa uns 12.000 anys s'inicia la primera revolució agrícola. Açò suposava una font fixa de proteïnes. Hem de tenir en compte la gran variabilitat en les xifres recollides en les collites; la qual cosa comportava una alimentació irregular i a èpoques de fam. El resultat final de les recol·leccions es veia molt afectat per la climatologia, contra la qual era molt difícil lluitar. L'emmagatzemament de sobrants, en anys bons de producció, tampoc era el més eficaç. El que ocasionava una alimentació irregular.Lentament el tipus de manutenció va anar variant fins als nostres dies, en els que el coneixement sobre el tema és major. Però, l'assumpte no està tancat encara. Segueixen els estudis per a un millor entesa i per a aportar les solucions adequades.===

La nutrició és la ciència que estudia els nutrients i altres substàncies alimentàries, i la forma en què el cos les assimila.
===Es el procés biològic en què els organismes assimilen i utilitzen els aliments i els líquids per al funcionament, el creixement i el manteniment de les funcions normals.ES com nosaltres que menjem per a creixer i fer més forts els nostres hossos.===

Hasta aci puc contar fins un altra història.
Andrea López i Maria Piquer 2B

Entrevista a un Linx Ibèric Hui tenim ací un linxibèric que ha vingut des de un paisatge mediterrani ens contara la seua vida diària: Entrevistadora.-Bon Dia! Linx.-Hola Entrevistadora.-Començarem parlant de la teua nutrició. Et pareix be? Linx.-Si si,D'acord!

Entrevistadora.-en que es basa la teua nutrició?

Linx.-Me alimente bàsicament de conills,però Foto de Klia cada vegada en el meu habitat hi han menys conills... Entrevistadora.-Hoo...I quina es la teua habitat?

Linx.-Visc en Sierra Morena,Monts de Toledo i Donyana. Entrevistadora.-Un lloc molt bonic!Que em pots dir de la teua reproducció? Linx.-Les femelles assoleixen la maduresa sexual a l'any d'edat i molt poques tenen cries. Entrevistadora.-Quina pena, perquè les cries son Foto de Klia molt boniques... Linx.-Hi ha...Peró poden tindre fins ha 5 cadells. Entrevistadora.-Com sou de adults? Linx.-Tenim una llargada entre 85-110 cm,pesem entre 9-12 Kg i tenim una alçada de 60-70cm. Entrevistadora.-D'acord. La vostra especie esta en perill de extinció,Per que?

Linx.-Estem en perill per moltes causes: La Destrucció del meu medi natural per part del humans, com he dit antes la reducció del conills,per la caça i la mes freqüent la destrucció del humans. Entrevistadora.-Ho... Totes me preocupen,però la que mes la dels humans perquè jo soc un humà i se que podríem evitar-lo. Linx.-I tu podries conscienciar als humans que ens deixen tranquils? Entrevistadora.-Jo ho intentaré, i començaré ara dient ara a la gent que esta llegint aquesta entrevista: Ajudeu als Linxs Ibèrics! Linx.-Gracies!Espere que els humans ho complisquen.

Entrevistadora.-Tranquil! Jo crec que ho intentaran. No havies portat un album amb fotografies de la teua família? Ens les pots explicar? Linx.-Si,per supost .Ací les tens :

Aquest es el meu fill Linxet quan per primera vegada va anar ha caçar els seu primer conill.

Foto de Klia

Aquest es el meu germà Taques. Acaba de menjar-se un conill molt bo. Estava apunt de rebentar!

Foto de Klia

Aquesta es la meua preciosa dona en els meus fills en la meua casa.

Foto de Klia

Esta foto es la meua preferida. Es quan vaig caçar el meu primer conill.

Foto de Klia

Entrevista a una planta Hola sóc Marcus i aquesta és la meua entrevista i m'ha ajudat Lucía. -Planta ,com és la teua respiració? -La meua respiració és durant tot el dia ,agafe oxigen i expulse diòxid de carboni. - Quines són les dues nutricions que teniu les plantes? -La majoria de les plantes tenen nutrició autòtrofa però, n'hi han algunes excepcions com les algues que tenen nutrició heteròtrofa. -Quins són els òrgans que col.laboren en la vostra nutrició? -Són les fulles, la tija i les arrels. -Que és la saba bruta? -La saba bruta és el líquid fromat per aigua i sals minerals, absorbit pr les arrels del sòl. -Per què necessiteu la llum solar? -La llum solar és la font d'energia que usem les plantes per a elaborar substàncies òrganiques. -En quin medi viviu? -Vivim en tots els racons del món, tant boscos com desserts. -Fins ací l'entrevista ! Adeu!

**Entrevista a un lloro!(:**


 * RiN-Holaa.. ! Hem diem Rocio i Nerea.**


 * Lloro-Holaa..!**


 * RiN-Hem vingut a saber mes de la teua vida, del teus ambients etc..**


 * Lloro-Per que bos in interesa tant la meua vida?**


 * RiN-Per que eres molt conegut asi en Espanya.. pero ningu sap molt del teu habit.**


 * Lloro- Vale ! No hi ha cap problema.**


 * RiN-Pues anem a començar..**


 * Lloro-Persupost.**


 * Rin- Parlam del teu pic.**


 * Lloro- Mosatros tenim un pic en forma corva caracteristica, la mandibula superio amb una movilitat molt lleu on es empelama amb el craneo.**


 * Rin-Es veritat que els lloros sou inteligents?**


 * Lloro-Si.. ! Som prou inteligents.**


 * RiN-Teniu cordes vocals?**


 * Lloro-Moltes especies podem imitar la beu humana i altres sons, i ademenes no tebim cordes vocals.**


 * RiN-Vosatros sou caçats?**


 * Lloro- Es deu tenir en compte, en tot , que en molts paisos se mos captura per gran valor de venta, mosatros som capturats de forma il.legal.**


 * RiN-Parlam de les vostres ales**


 * Lloro-Les tenim curtes i amb molt de color, i a vegades els nostres amos mos tallen les ales.**


 * RiN-Els lloros necessiteu molt de cariño?**


 * Lloro-Si, necessitem unes atencions minimes:menjar,aigua,espai,neteja... i presupost molt de cariño i atencio.**

-